Шта пише у извештају ММФ о Србији
CC0 / Pixnio/Drazen Nesic / Динари – илустрација
![Динари – илустрација Динари – илустрација - Sputnik Србија, 1920, 28.06.2023](https://cdn1.img.sputnikportal.rs/img/07e6/0c/0f/1148008764_0:960:2048:2112_1920x0_80_0_0_703bbb74f02e5da04aa0b45f887bddd1.jpg)
Пратите нас
Одбор извршних директора Међународног монетарног фонда (ММФ) донео је данас одлуку о успешном завршетку првог разматрања резултата економског програма Републике Србије, који је подржан стендбај аранжманом.
Истовремено, закључене су редовне консултације по члану 4. Статута ове међународне финансијске организације са нашом земљом, саопштила је Народна банка Србије.
Србија успешно спроводи програм
Констатовано је да Република Србија успешно спроводи договорени економски програм и да су испуњени сви критеријуми на основу којих се прате резултати програма. Остварени платнобилансни и фискални резултати бољи су од очекиваних, а спровођење плана структурних реформи добро напредује, истиче се у саопштењу.
„Одлука Одбора директора ММФ-а потврђује да се у Србији спроводи адекватна економска политика, што очекују и у наредном периоду. И у времену глобалне несигурности, Србија се доказала као земља која је својим грађанима и привреди обезбедила оно што им је у таквим околностима најпотребније – стабилност“, истакла је гувернер Јоргованка Табаковић.
ММФ је оценио да је Србија током последње деценије, упркос спољним шоковима, постигла импресивне економске резултате који одражавају њену снажну економску политику. Таква политика подржавала је снажан раст, ниску инфлацију и смањење јавног дуга.
Повећани приходи, запосленост, стандард
Као резултат тога, приходи су повећани, запосленост је повећана, животни стандард је поправљен. Девизне резерве су значајно веће а прилив страних директних инвестиција бележи рекордне нивое. Уз то, високи и распрострањени приливи страних директних инвестиција више су него довољни за покриће дефицита текућег рачуна. Иако је пандемија ковид-19 негативно утицала на раст свих економија, српска економија се брзо опоравила, уз подршку снажног пакета бројних мера фискалне и монетарне политике, као и мера Народне банке Србије у области финансијског сектора.
Ипак, додаје се у саопштењу, последице конфликта у Украјини и криза имали су негативне ефекте и на домаћу економију, као и на све трговинске партнере, а њихово решавање повећало је потребе за фискалним и екстерним финансирањем у 2022. години. Раст глобалних трошковних притисака одразио се и на раст глобалне и домаће инфлације.
„У актуелним глобалним условима, очекује се да ће, уз наставак спровођења опрезне монетарне политике, међугодишња инфлација до краја године бити смањена на око 8 одсто уз враћање у границе дозвољеног одступања од циља Народне банке Србије у 2024. години“, истиче се у саопштењу.
Поред мера монетарне политике Народне банке Србије, на то ће утицати и глобално затезање финансијских услова, боља од прошлогодишње пољопривредна сезона, ишчезавање негативних ефеката шокова са стране понуде и пад глобалних цена примарних производа. У складу са свим тим, средњорочна инфлациона очекивања финансијског сектора су остала усидрена.
Чврста фискална политика
Очекује се и да ће фискална политика остати релативно чврста и у 2023. години, упркос додатним мерама средином године. Пројектованим фискалним дефицитом, за који се очекује да ће бити испод 3 одсто БДП-а 2023. године, подржава се опадајућа путања инфлације и даље смањење јавног дуга.
„Међугодишња инфлација се од априла налази у паду, уз очекивани оштрије смањење до краја године и улазак у границе циља од 3 ± 1,5 одсто средином 2024. године. У наредном периоду, у условима и даље изражених изазова из међународног окружења, наставићемо да пажљиво доносимо одлуке монетарне политике, при чему нам флексибилност нашег монетарног оквира, који смо креирали, омогућава да реагујемо у најкраћем року“, рекла је Табаковићева.
ММФ је истакао и да средњорочни изгледи Србије остају повољни и у средњем року очекују враћање на путању раста БДП-а од 4 одсто, инфлацију у границама циља Народне банке Србије, одрживу екстерну позицију земље и снажне јавне финансије. Континуирана макроекономска стабилност, амбициозни план структурних реформи и доказано успешно проактивно реаговање Србије на разне ударе, додатно повећавају атрактивност Србије као дестинације за све разноврсније директне инвестиције.
Стабилност курса
У извештају, ММФ констатује и да је, упркос великим турбуленцијама на светском тржишту очувана и релативна стабилност девизног курса динара, док девизне резерве бележе рекордне нивое. Финансијски сектор је доказао своју отпорност и у условима великих неизвесности, уз показатеље адекватности капитала и ликвидности који су остали знатно изнад минималних регулаторних нивоа. Истовремено, учешће проблематичних кредита у укупним кредитима је на најниже забележеном ниском нивоу.
„Очували смо релативну стабилност курса динара према евру и у глобално изазовним и отежаним околностима, као важан стуб укупне стабилности земље и извесности пословања. Девизне резерве земље смо повећали на рекордни ниво од 22,1 милијарде евра, колико су износиле на крају маја. Очували смо и пуну финансијску стабилност, уз високу капитализованост и ликвидност нашег банкарског сектора, као и рекордно низак ниво проблематичних кредита“, рекла је гувернер НБС.
Према њеним речима, координација политика, благовремене и адекватне мере омогућиле су да, упркос вишедимензионалној вишегодишњој кризи Србија сачува стабилност своје економије и поверење потрошача и инвеститора, о чему, како је навела, сведочи кумулативни реални раст БДП-а у периоду 2020-2022. од око 9 одсто, рекордни приливи страних директних инвестиција, као и наставак раста запослености и зарада у приватном сектору.
Позитивна оцена Одбора извршних директора ММФ-а о оствареним резултатима омогућила је повлачење средстава у износу од 164 милиона специјалних права вучења (преко 200 милиона евра), чиме ће укупно искоришћена средства овог аранжмана износити 949 милиона специјалних права вучења (око 1,2 милијарди евра).
Ако околности у екстерном окружењу буду повољне, постоји могућност да се стендбај аранжман већ у време другог разматрања третира као аранжман из предострожности, што је раније него што је било очекивано у време одобрења аранжмана.
Актуелни стандбај аранжман одобрен је Републици Србији 19. децембра 2022. на период од 24 месеца, као подршка договореном економском програму.
Циљеви економског програма односе се на очување макроекономске и финансијске стабилности прилагођавањем карактера политике текућим економским потресима, јачање отпорности привреде на енергетску кризу спровођењем одговарајуће енергетске политике и реформи како би се решили изазови у домаћем енергетском сектору и истовремено заштитиле најрањивије категорије, и подстицање високог, еколошког, инклузивног и одрживог раста у средњем року спровођењем свеобухватних структурних реформи.
Резултати програма се прате у оквиру редовних полугодишњих разматрања, додаје се у саопштењу Народне банке Србије.