ЕУ је давно изгубила кредибилитет – колико вреде њена обећања Србији
© Sputnik / Лола ЂорђевићЗастава Србије и ЕУ
![Застава Србије и ЕУ Застава Србије и ЕУ - Sputnik Србија, 1920, 19.05.2024](https://cdn1.img.sputnikportal.rs/img/07e7/03/1f/1153408604_0:152:3073:1881_1920x0_80_0_0_c6e6af9b230604e37210adba921223e7.jpg)
© Sputnik / Лола Ђорђевић
Пратите нас
Европска уније није способна да у својим редовима обезбеди да се поштују правила које је сама донела, а камоли да је самостална у својој политици на коју очито велики утицај има Америка. Из тих разлога Брисел нема кредибилитет да нама намеће шта и како да радимо посебно јер нисмо део ЕУ, сагласни су саговорници Спутњика.
Одлазећа Европска комисија остаће запамћена по томе што иза себе оставља катастрофалне резултате. Сопствену економију увела је у рецесију, пресекла сарадњу са Русијом, подстакла сукоб у Украјини толеришући непоштовање Минских споразума, испорукама оружја Кијеву продужава рат до последњег Украјинца, а једино у чему је била добра је слепо послушништво према Вашингтону.
ЕУ је изгубила кредибилитет
Ништа боље се није показала ни на Балкану у дијалогу Београда и Приштине, где бесомучно толерише сва непочинства косовских Албанаца и њихово непоштовање споразума потписаних пре готово још мало па две деценије. Слична ситуација је и у случају Републике Српске.
Ипак, таква Европска уније која ређа неуспехе на свим фронтовима и даље нама обећава, по ко зна који пут, да ће се наш пут ка ЕУ убрзати и да ћемо постати део велике европске породице, уколико учинимо још пар уступака. Тако је бар рекао европски комесар за проширење Оливер Вархељи током тродневне посете Србији и у разговору са председником Србије Александром Вучићем.
Наравно, као и до сада ЕУ од званичног Београда очекује да пре тог чина дође до спровођење демократских реформи у области владавине права и веће спољнополитичке усклађености са Бриселом.
Дипломата и бивши амбасадор Милован Божиновић за Спутњик подсећа да не слушамо први пут ова обећања из ЕУ.
Обећања на која смо навикли
„Европска унија се озбиљно искомпромитовала када су у питању њихова обећања. Дакле, одавно је Србији обећавано да ће се много тога десити за пет, па за седам година па ево опет за пет, а то се није ништа остварило од дана кад смо постали кандидат за мало па две деценије,“ напомиње саговорник Спутњика.
Другим речима, то значи, истиче Божиновић, да реч ЕУ није кредибилна када говори о томе шта ће се десити у наредним годинама, јер се она не понаша доследно и не поштује сопствене законе.
„Тако да имамо право да све ово примамо са великом резервом, посебно јер је у питању кратак период. Научили смо да будемо опрезни и то бих препоручио да тако и остане и у будуће кад је реч о обећањима Брисела,“ каже наш саговорник.
ЕУ је под утицајем Вашингтона
Обећања су у ствари рокови које нам дају из ЕУ за одређене ствари које по њима треба да испунимо како бисмо постали део ЕУ, али у исто време то не може то нико да гарантује.
„Оно чиме се ова администрација може похвалити јесте да је у срцу Европе дозволила да део једног народа живи обесправљен као што је реч о Србима на КиМ,“ каже Божиновић.
Др Александар Лукић са Института за политичке студије с друге стране каже да ЕУ од нас тражи да се усклађујемо са њиховим ставовима и политиком а у исто време нису унутар Уније постигли јединство по озбиљним питањима.
„Подсећања ради, пет држава ЕУ не признаје Косово као државу, не слажу се ни око Украјине, нема сагласности по питању пријема Приштине у Савет Европе, санкција према Русији, подржавању продубљивања сукоба на релацији Москва–Кијев, али ни око начина на који се Америка односи према европској администрацији,“ каже Лукић.
Унутар ЕУ нема јединства
С друге стране, Лукић каже да се ЕУ не понаша само деструктивно према себи већ да су све више њене одлуке деструктивне према појединим државама које су ЕУ и ван ње.
„Такође не смемо да заборавимо ни утицај Америке која заправо и влада Европском унијом и у суштини дошло је до тога да јој Вашингтон одређује ко и када ће ући у ЕУ и на који начин. И не само у том пољу, већ и на другим пољима која се тичу спољне политике коју води ЕУ“, каже наш саговорник.
Он подсећа да је резолуција геноциду о Сребреници коју је потегла пре свега Немачка добар пример да свако ради шта хоће у оквиру ЕУ јер, на пример, Мађарска ту резолуцију јасно каже да не подржава.
Србија је иначе, аплицирала за за чланство у ЕУ 22.12.2009. године, а почетак преговора и статус чланица и државе кандидата ЕУ добила је 28. 6. 2013. године.
Погледајте и: