Вучевић: Значајан искорак у преговорима са пољопривредницима
19:20 25.07.2024 (Освежено: 19:21 25.07.2024)
![Трактор купи сено Трактор купи сено - Sputnik Србија, 1920, 25.07.2024](https://cdn1.img.sputnikportal.rs/img/07e8/07/10/1174890266_422:0:4063:2048_1920x0_80_0_0_43ecfed9a7e2f55580d6b13dd18b2b81.jpg)
© Sputnik / Ilya Naymushin
/ Пратите нас
Премијер Милош Вучевић изјавио је вечерас у Скупштини Србије да је направљен значајан искорак у преговорима са пољопривредницима и истакао да је задовољан што је пет удружења прихватило предлог који је договорен са Министарством финансија и Министарством пољопривреде, као и у контакту са председником Републике.
"Понуђено је нових до 17.000 динара регреса за сертификовано семе по хектару док је 2021. године субвенција износила 4.000 динара по хектару за семе", рекао је премијер одговарајући на питање посланика Једиснтвене Србије Животе Старчевића о састанку који је 18. јула одржан са представницима седам пољопривредних удружења и шта подразумевају најављене измене и закона о подстицајима у пољопривреди.
Што се тиче сточарства, Вучевић је навео да се изашло са предлогом да се на постојећих 40.000 динара по грлу омогући, кроз измене (закона), додатна субвенција од 60.000 динара за јунице од 12 до 24 месеца са обавезом да буду у газдинству најмање три лактације, односно три сезоне.
Министар пољопривреде Александар Мартиновић пренео је у парламенту који су били захтеви пољопривредника, као и тачке око којих су се споразумели.
У питању су следећа удружења пољопривредника: Удружење произвођача млека Наше млеко, Удружење пољопривредника Стиг Пожаревац, Удружење произвођача млека Кикинда, Удружење за спас и опстанак сточара Западне Србије, Удружење произвођача млека Шумадије и Поморавља, Удружење пољопривредника Сложни Пидиканци, Удружење Северни Банат Брестовачки Ратари. Захтеви ових пољопривредних удружења су били следећи.
Према речима министра, они су имали седам захтева, а први захтев је био да се изврши расписивање јавног позива и исплата 17.000 динара по хектару за сертификовано семе.
"Други захтев је био да се објави јавни позив за парцеле по другом основу. То је ово веома сложено и компликовано правно питање о коме је говорио председник Владе. Трећи захтев је био да се објави јавни позив за 100.000 динара по јуници. Четврти захтев је био да се смање квоте за увоз млека и млечних производа", рекао је Мартиновић.
Он је навео да је пети захтев био захтев за хитно укидање забране извоза рафинисаног и нерафинисаног уља, а шести анализа тржишта уређења берзе и седми се односио на укључивање представника седам горе наведених удружења у израду десетогодишње стратегије пољопривреде и руралног развоја.
"Као министар пољопривреде, шумарства и водопривреде 22. јула ове године потписао сам споразум са пет од ових седам удружења, два удружења нису се појавила на потписивању споразума, не знам из којих разлога, али се појавило ових пет удружења и они су људи потписали са нама споразум", рекао је Мартиновић.
"Ми смо се усагласили да ће у најскоријем року министарство пољопривреде, шумарства и водопривреде Закон о изменама и допунама закона о подстицајима у пољопривреди и руралном развоју, тако да најкасније до 15. октобра 2024. године буду усвојене измене овог закона и то тако што ће бити унета одредба која ће да гласи регрес за сертификовано семе исплаћује се у износу до 17.000 динара по хектару", рекао је он.
Мартиновић је навео да је постигнут договор да се најкасније до краја октобра ове године расписати јавни позив за регрес за сертификовано семе у износу до 17.000 динара по хектару и који ће бити исплаћен до краја 2024. године.
"Тачка три да ће у сарадњи са представницима удружења пољопривредника најкасније до краја септембра 2024. године бити утврђен модалитет за решавање проблема коришћења пољопривредног земљишта без правног основа, на коме нису решени имовинско-правни односи, а у сврху остваривања права на подстицаје у пољопривреди", рекао је Мартиновић.
Он је рекао да су се усагласили да ће се у овој години исплатити једнократни подстицај у износу од 40.000 динара по грлу за одгој квалитетне приплодне краве првотелке.
Мартиновић је казао и да ће се у овој години исплатити једнократни подстицај у износу од 60 хиљада динара по грлу за одгој квалитетне приплодне јунице старости од 12 до 24 месеца, али да ће услов за исплату овог подстицаја бити да произвођач на газдинству буде у обавези да ову јуницу задржи на пољопривредном газдинству за период од минимум три лактације, односно до пет година старости.
"Мислимо да је та мера важна зато што може да допринесе развоју нашег сточног фонда, што је за нашу пољопривреду од изузетног значаја", рекао је Мартиновић.
Такође, предузеће се све мере да увоз млека до краја године буде у количинама које су највише до количина увезеног млека у прошлој години, дакле у 2023. години, за исти период или у мањим количинама.
"Тачка седам, да ће се у наредна два месеца, али то питање је у међувремену већ решено, предузети све мере да се побољша извоз рафинисаног и нерафинисаног сунцокретовог уља, те да ће се организовати састанак са највећим произвођачима уља најкасније до краја јула 2024. године, на којем ће присуствовати и председник владе", закључио је Мартиновић.
Такође, најкасније до краја јула 2024. године Министарство пољопривреде, шумарства и водопривреде формираће радну групу у којој ће бити представници ових седам пољопривредних удружења за координацију активности за унапређење робно-тржишног пословања пољопривредним производима и наставиће се са редовним одржавањем седница радне групе.
Представници удружења пољопривредника биће активно укључени у израду стратегије пољопривреде и руралног развоја за период 2025-2032. године.
Погледајте и: