Макрон после Шолца: Нови притисак на Србију
© Sputnik / Стрингер / Уђи у базу фотографијаКанцелар Немачке Олаф Шолц, премијер Холандије Марк Руте и председник Француске Емануел Макрон
![Канцелар Немачке Олаф Шолц, премијер Холандије Марк Руте и председник Француске Емануел Макрон Канцелар Немачке Олаф Шолц, премијер Холандије Марк Руте и председник Француске Емануел Макрон - Sputnik Србија, 1920, 22.07.2024](https://cdn1.img.sputnikportal.rs/img/07e6/0a/14/1144873681_0:0:2951:1660_1920x0_80_0_0_67b49664ef3b430b8172cbca1058ab99.jpg)
© Sputnik / Стрингер
/ Пратите нас
После Олафа Шолца, у Београд би требало да дође француски председник Емануел Макрон, што ће бити друга важна посета неког од битнијих европских званичника у кратком временском периоду. Србија не пристаје да уведе санкције Русији, а посете из Европске уније могу се тумачити и као притисак на њено руководство да промени своју спољну политику.
Дипломата и бивши амбасадор Зоран Миливојевић сматра да је, када се ради о учесталим посетама високих ЕУ званичника Србији по среди интерес не само ЕУ већ и појединачних земаља попут Француске и Немачке.
Када је реч о притиску на Србију по питању спољне политике, Миливојевић каже да он траје већ неко време и да није ништа ново, а да је нарочито изражен у вези са Руском Федерацијом и сврставањем Србије у равну са политиком Запада.
Посета Шолца је нешто специфично, јер је ту комбинован интерес и Немачке и Европске уније. Ова посета такође показује да Немачка овде задржава водећу позицију када је економија у питању, а то жели да задржи и на овај начин преко приче о литијуму, као и преко аутомобилске индустрије. Све је ово резултат немачког интереса за Србију који постоји од много раније. Није Немачка случајно водећи економски партнер, рекао је Миливојевић за Спутњик.
© Sputnik / Лола ЂорђевићНемачки канцелар Олаф Шолц
![Немачки канцелар Олаф Шолц Немачки канцелар Олаф Шолц - Sputnik Србија, 1920, 22.07.2024](https://cdn1.img.sputnikportal.rs/img/07e8/07/13/1175070536_0:0:2342:1605_1920x0_80_0_0_ea937b8c2d1c256f5e8caa94c5984cea.jpg)
Немачки канцелар Олаф Шолц
© Sputnik / Лола Ђорђевић
Некадашњи савезници
Између Француске и Србије нема историјских оптерећења, као што је то случај са Немачком. Наш саговорник подсећа да смо били савезници у свим ратовима, искључујући НАТО агресију, те да је, када је реч о историјским српско-француским односима, општа ситуација позитивна.
Када је реч о Француској, то је повратак Француске на традиционалну политику на Балкану у коју се Француска вратила са Макроном. Макрон тражи нешто у Европској унији везано за позицију Француске и то место је у спољној политици и пронашао враћањем на традиционалну политику са Балканом. Овде Србија има кључну улогу. Ту улогу је имала раније у историји, а има је и сад.
© Sputnik / Сергей ГунеевФранцуски председник Емануел Макрон
![Емануел Макрон Емануел Макрон - Sputnik Србија, 1920, 22.07.2024](https://cdn1.img.sputnikportal.rs/img/07e6/02/08/1134135745_0:0:3291:2048_1920x0_80_0_0_18df1d5c36b0aa325c3bf3e2ab1b4c12.jpg)
Француски председник Емануел Макрон
© Sputnik / Сергей Гунеев
Миливојевић сматра да се ипак не може изоставити интерес Европске уније и Запада у целини, наводећи да ове посете одражавају тај интерес кроз покушај настојања да Србију приклоне западној сфери утицаја и да је преусмере на позиције које њиховим интересима одговарају. Србија је ипак, објашњава он, кључна земља на овим просторима, који су од стратешког интереса за Запад. Положај Србије и Балкана, каже он, нарочито је битан у ситуацију која ће уследити након негативног расплета везаног за Украјину.
Има у овим посетама и елемената притиска који су постојали до сада. У том смислу су то неизбежне теме покушаја да се Србија приклони западним интересима и усмери своју спољну политику. То у првом реду важи за односе са Руском Федерацијом и став према Украјини, али и за односе са Кином, закључио је Миливојевић.
Погледајте и: